![](/fileadmin/_processed_/7/9/csm_h_fst_forschung_studien_INT-_HUN_db5318c542.jpg)
A mellbimbóvédő alkalmazása nem befolyásolja a csecsemők szopási dinamikáját és az ivásmennyiségét
![](/fileadmin/_processed_/6/5/csm_t_fst_Stillhuetchen_7cdf3b2311.jpg)
2021. szeptember
Szerző: Prof. E. Harms, Münster Egyetem Gyermekgyógyászati Tanszék
A mellbimbóvédő használata csökkentheti a szoptatás közben fellépő mellbimbó fájdalmat. Azonban sokan aggódnak azon, hogy használata esetleg nehezebbé teheti a csecsemők szopását, és ezzel csökkentheti az elfogyasztott tej mennyiségét. Egy ausztrál kutatócsoport részletesen elemezte a szopási dinamikájukat és az ivásmennyiségüket azoknak a csecsemőknek, akik mellbimbóvédőn keresztül táplálkoztak, illetve azokét, akik nem [1]. Ehhez két 6-8 hetes csecsemőkből álló csoportot vizsgáltak. Az egyik csoportban 20 olyan anya-csecsemő párost, akik szoptatási nehézségekkel küzdöttek az anya mellbimbó fájdalma miatt. A másik összehasonlító csoportban pedig 28 olyan anya-csecsemő párost, akik nem tapasztaltak ilyen problémákat. Azt hogy melyik anyuka használjon mellbimbóvédőt, és hogy, melyik nem véletlenszerűen választották ki. A vizsgálatsorán mérték az intraorális vákuumot, az etetés időtartamát és a tejátadás mértékét egy szoptatási alkalom során.
Eredmények: Egyik csoportban sem befolyásolta az intraorális alapvonalat- és csúcs-vákuumot sem a mellbimbóvédő alkalmazása. A bimbóvédővel és anélkül történő tejátadás, valamint az eltávolított rendelkezésre álló tej százalékos aránya a fájdalomcsoportban azonos volt, míg az összehasonlító csoportban alacsonyabb (ebben közrejátszhatott a mellbimbóvédők alkalmazásának tapasztalatlansága). A szopási térfogat 1,1 ml-rel nő a csúcsvákuum minden 10 mmHg-os növekedésével. Az egy szoptatási alkalomra jutó táplálási időtartam általában meghosszabbodik a mellbimbóvédő használatával (nem szignifikáns).
Forrás:
[1] Coentro VS, Perrella SL, Lai CT et al. Nipple shield use does not impact sucking dynamics in breastfeeding infants of mothers with nipple pain. Eur J Pediatr 2021;180:1537–1543.